PITANJA ZA INTERVJU U OKVIRU MAGISTARSKOG RADA „BAZE ZNANJA ONLINE REFERENTNIH USLUGA“
 
UVOD – DEFINICIJE POJMOVA NUŽNIH ZA PROVEDBU INTERVJUA

U ovom intervju će se nastojati promatrati odnos znanja i pripadajućeg koncepta baze znanja s jedne strane u korelaciji s knjižnicama i pripadajućim online referentnim uslugama s druge strane.
Pritom se pod pojmom baze znanja, kako se on danas tumači u literaturi, podrazumijeva  u fizičkom smislu baza podataka ili dokument napisan u kodu nekoga od označiteljskih jezika (npr. XML) koji predstavlja repozitorij pohranjenih informacija u međuodnosu koji ima osnovnu svrhu da omogući rješavanje određenog problema  - davanje odgovora na određeni upit. Nužan uvjet takvog repozitorija da bi postao baza znanja ogleda se u tome da se na osnovi informacija pohranjenih u njemu uvijek može dobiti neku novu informaciju odnosno znanje. S obzirom na način zaključivanja u postupku rješavanja problema razlikuju se strojno čitljive i baze znanja prikladne za ljudsko zaključivanje. U prvu grupu spadaju baze znanja ekspertnih sustava koje pripadaju području umjetne inteligencije, a u drugu baze znanja sustava upravljanja znanjem (engl. Knowledge Management System). Da bi se uopće omogućilo strojno zaključivanje, informacije odnosno znanje u okviru baza znanja ekspertnih sustava pohranjene su i organizirane putem logičkih programskih jezika, dok se oblik pohrane informacija unutar baza znanja sustava upravljanja znanjem s obzirom na ljudsko zaključivanje ne mora bitnije razlikovati u odnosu na standardan način pohrane digitalnih sadržaja.
Osim baza znanja ekspertnih sustava u strojno čitljive baze znanja spadaju i baze znanja Question&Answering sustava koje predstavljaju automatizirani tip referentne usluge u kojem zaključivanje nad svojom bazom znanja (koji odgovor i na koji način podastrijeti korisniku) u potpunosti obavlja stroj (koriste se uglavnom za faktografske upite).
UVODNA PITANJA KAO PRIPREMA ZA INTERVJU

UVODNO PITANJE br. 1	
PITANJE: Jeste li prije ovog intervjua bili upoznati općenito s pojmovima baze znanja, baze znanja ekspertnih sustava, baze znanja sustava upravljanja znanjem te sustavima automatskog odgovaranja na upite korisnika (Question&Answering sustavi)?	
ODGOVOR: 

UVODNO PITANJE br. 2	
PITANJE: Jesu li vam ti pojmovi  sada dovoljno jasni da bismo mogli pristupiti intervjuu? (Ako ne, svaki pojam će se još jednom podrobno pojasniti)	
ODGOVOR: 

1. TEMATSKA CJELINA –  TEORETSKI DIO

PITANJE br. 1	
PITANJE: Na knjižnice se gleda kao na svojevrsne riznice znanja odnosno zabilježenog ljudskog znanja (s tim u vezi možemo povući analogiju s bazama znanja sustava za upravljanje znanjem neke organizacije koja se ne sastoji od knjiga i časopisa već od dokumenata, uputa, primjera dobre prakse i sl. te organizacije). To se uglavnom obrazlaže tvrdnjom da je znanje pohranjeno u sadržaju djela određene publikacije. S druge strane postoji stajalište da se znanje može nalaziti isključivo u glavama ljudi a da se u knjigama mogu nalaziti samo informacije. S kojom postavkom biste se složili i kako, s obzirom na navedeno, općenito tumačite odnos informacija i znanja u knjižničnom kontekstu?	
ODGOVOR: 

PITANJE br. 2	
PITANJE: Smatrate li da online referentne usluge proizvode znanje u svom radu? Ako da, na koji način?	
ODGOVOR: 
	
PITANJE br. 3	
PITANJE: Kako općenito gledate na ulogu arhiva referentnih transakcija odnosno arhiva odgovorenih korisničkih upita u okviru online referentne usluge? Slažete li se s postavkom da arhiv referentnih transakcija odnosno arhiv odgovorenih korisničkih upita upravo pohranjuje znanje koje proizvode online referentne usluge tijekom rada?	
ODGOVOR: 

2. TEMATSKA CJELINA - PRAKTIČNO ISKUSTVO ISPITANIKA S BAZOM ZNANJA USLUGE

PITANJE br. 4	
PITANJE: Koristite li u svom radu arhiv referentnih transakcija odnosno arhiv odgovorenih korisničkih upita? Ako da, koliko često? Zbog čega?	
ODGOVOR: 

PITANJE br. 5	
PITANJE: Posjedujete li kakve statističke pokazatelje o korištenju arhiva referentnih transakcija odnosno arhiva odgovorenih korisničkih upita? Ako da,  možete li ih navesti?	
ODGOVOR: 

PITANJE br. 6	
PITANJE: Može li se, prema vašem mišljenju, arhiv odgovorenih korisničkih upita u okviru online referentnih usluga, u trenutnoj fazi svoga razvoja, prozvati bazom znanja istih s obzirom na izneseno o bazama znanja u uvodnom dijelu ovoga teksta?	
ODGOVOR: 

3. TEMATSKA CJELINA - POŽELJNO ISKUSTVO ISPITANIKA S BAZOM ZNANJA USLUGE

PITANJE br. 7	
PITANJE: Smatrate li da arhiv referentnih transakcija (s podrazumijevanim razvojem u budućnosti) može biti od koristi kako knjižničarima-informatorima u njihovu radu tako i korisnicima pri pokušaju pronalaska odgovora na njihov upit,  a neovisno o tome u kojoj je mjeri ona korisna danas? Ako da, možete li nabrojati i opisati na koje sve načine arhiv referentnih transkcija može biti od koristi knjižničarima-informatorima kao i samim korisnicima?	
ODGOVOR: 

PITANJE br. 8	
PITANJE: Koje biste metapodatke referentne transakcije iz priložene tablice izdvojili kao najbitnije (najnužnije) na putu izgradnje učinkovitog arhiva referentnih transakcija odnosno arhiva odgovorenih korisničkih upita online referentnih usluga? Da li postoje dodatni metapodaci (informacije) koje znanje proizvedeno u referentnoj transakciji generira a da nije ovdje navedeno, a koje smatrate bitnim za potrebe istog cilja?
Redni broj	
engleski	
hrvatski	

1.	
Service Name	
Naziv online referentne usluge	

2.	
Question Educational Level	
Stupanj obrazovanja korisnika kojemu je potreban odgovor na upit	

3.	
Patron Zip Code	
Poštanski broj iz adrese korisnika	

4.	
Patron Country	
Država iz adrese korisnika	

5.	
Question Free-Text Subject	
Kategorizacija upita od strane korisnika slobodno oblikovanim predmetnim odrednicama 	

6.	
Question Category	
Kategorizacija upita od strane informatora	

7.	
Question Date	
Datum upita	

8.	
Question Time (standardized)	
Vrijeme upita (standardizirano)	

9.	
Previously Consulted Sources	
Prethodno konzultirani izvori	

10.	
Question Referral	
Da li je upit proslijeđen drugoj usluzi?	

11.	
Referral Service	
Naziv usluge kojoj je proslijeđen upit	

12.	
Responder Role	
Uloga onoga koji odgovara na upit (npr. knjižničar ili ekspert područja)	

13.	
Response Date	
Datum kada je poslan odgovor	

14.	
Response Time (standardized)	
Vrijeme kada je poslan odgovor	

15.	
Response Resources	
Izvori informacija koji su pomogli u pronalaženju odgovora	

16.	
Response Type	
Tip odgovora (tekst s odgovorom, zahtjev za pojašnjenjem upita, obavijest da odgovor nije pronađen,...) 	

Transaction Text	
Tekst referentne transakcije	

17.	
Question Text and ResponseText/Response Type, or	
Tekst upita i tekst odgovora iz odgovarajućih polja web obrasca	

18.	
Transaction Text (in the case of E-mail), or	
Tekst odnosno tijelo e-mail-a ako se komunikacija u okviru online referentne usluge provodila putem e-maila	

19.	
Chat Transcript	
Transkript chat-a vođenog između korisnika i informatora	

20.	
Transaction Type	
Tip referente transakcije (ovisno o načinu komunikacije: e-mail, web obrasci, chat, ...)	

21.	
Custom Patron Type	
Prilagođeno polje za unos informacija o korisniku, npr. klasificiranje korisnika s obzirom na njegovo lokalno značenje u okviru jedne usluge	

22.	
Custom Question Type	
Prilagođeno polje za unos informacija o upitu, npr. klasificiranje upita s obzirom na njegovo lokalno značenje u okviru jedne usluge	

23.	
Custom Response Type	
Prilagođeno polje za unos informacija o odgovoru, npr. klasificiranje odgovora s obzirom na njegovo lokalno značenje u okviru jedne usluge	

ODGOVOR: 

PITANJE br. 9	
PITANJE: Što još smatrate nužnim za uspostavu učinkovite arhive referentnih transakcija?	
ODGOVOR: 

4. TEMATSKA CJELINA – MIŠLJENJE ISPITANIKA O PREDLOŽENIM SMJERNICAMA ZA IZGRADNJU BAZE ZNANJA USLUGE

U ovom dijelu intervjua slijedi testiranje predloženih (radnih) smjernica za poboljšanje funkcionalnosti baze znanja online referentne usluge koje su ili iznađene u pročitanoj literaturi ili dolaze od strane samog autora rada a o kojima treba voditi računa kod izgradnje učinkovite arhive referentnih transakcija odnosno baze znanja online referentne usluge. 

PITANJE br. 10	
PITANJE: Smatrate li nužnim automatizirati postupak odgovaranja na već odgovorena pitanja tj.napraviti programsku podršku u toj mjeri sposobnom da prepozna već postavljena pitanja te preusmjeri korisnika na postojeći odgovor u bazi znanja. (Ako da, zašto da? Ako ne, zašto ne?). Koliko je ovaj postupak, prema vašem mišljenju, u tehničkom smislu ostvariv u budućnosti?	
ODGOVOR: 

PITANJE br. 11	
PITANJE: Smatrate li da bi bilo od velike koristi kada bi se pronašao način pohranjivanja strategija pronalaska odgovora na upit koje koristi knjižničar-informator u svom radu kao i učinkovite razmjene tih strategija s drugim knjižničarima-informatorima? (Ako da, zašto da? Ako ne, zašto ne?)	
ODGOVOR: 

PITANJE br. 12	
PITANJE: Kako gledate na integraciju arhive referentnih transakcija i baze poveznica (linkova) odnosno na mogućnost funkcionalnog povezivanja navedenih izvora informacija u odgovoru sa svim pripadajućim odgovorima na način da se može saznati za koje je sve upite određeni izvor informacija bio naveden u odgovoru?	
ODGOVOR: 

5. TEMATSKA CJELINA –  ZAKLJUČNI DIO

PITANJE br. 13	
PITANJE: S obzirom na koncept baze znanja predstavljen u uvodnom dijelu intervjua  smatrate li nužnim podudaranje opisanog koncepta baze znanja s konceptom učinkovitog arhiva referentnih transakcija u okviru online referentne usluge? (Ako da, zašto da? Ako ne, zašto ne?)	
ODGOVOR: 

PITANJE br. 14	
PITANJE: Da li se koncept učinkovito arhiviranih parova upita-odgovora s pripadajućim metapodacima može prozvati bazom znanja online referentne usluge ili mu je, u tom smislu, potrebno dodatno prilagoditi oblik pohrane znanja?	
ODGOVOR: 

PITANJE br. 15	
PITANJE: U slučaju pozitivnog odgovora na prethodno pitanje odnosno slaganja s postavkom da se arhiva referentnih transakcija može prozvati bazom znanja online referentnih usluga kako gledate na njihov budući razvoj? Da li će baze znanja online referentnih usluga biti prisiljene bitnije izmijeniti svoj trenutni oblik pohranjivanja znanja (u obliku parova upita i odgovora s pripadnim metapodacima o korisniku, knjižničaru-informatoru, upitu i odgovoru) za potrebe olakšanog ljudski-čitljivog zaključivanja? Općenito, koje smjernice nalazite ključnim u poboljšavanju ljudski-čitljivog zaključivanja nad sadržajem pohranjenim u bazama znanja online referentnih usluga?	
ODGOVOR: 

 Zahvaljujem na sudjelovanju!